<akomaNtoso xmlns="http://docs.oasis-open.org/legaldocml/ns/akn/3.0" xmlns:finlex="http://data.finlex.fi/schema/finlex">
    <doc name="main">
        <meta>
            <identification source="#organization_fi.finlex">
                <FRBRWork>
                    <FRBRthis value="/akn/fi/doc/tax-treaty-consolidated/1986/11/!main"/>
                    <FRBRuri value="/akn/fi/doc/tax-treaty-consolidated/1986/11"/>
                    <FRBRdate date="1986-02-11" name="dateIssued"/>
                    <FRBRauthor as="#role_author" href="#organization_fi.ministry-of-finance"/>
                    <FRBRcountry value="fi"/>
                    <FRBRsubtype value="tax-treaty-consolidated"/>
                    <FRBRnumber value="11"/>
                </FRBRWork>
                <FRBRExpression>
                    <FRBRthis value="/akn/fi/doc/tax-treaty-consolidated/1986/11/fin@/!main"/>
                    <FRBRuri value="/akn/fi/doc/tax-treaty-consolidated/1986/11/fin@"/>
                    <FRBRdate date="1986-02-11" name="dateIssued"/>
                    <FRBRauthor as="#role_author" href="#organization_fi.ministry-of-finance"/>
                    <FRBRlanguage language="fin"/>
                </FRBRExpression>
                <FRBRManifestation>
                    <FRBRthis value="/akn/fi/doc/tax-treaty-consolidated/1986/11/fin@/!main.xml"/>
                    <FRBRuri value="/akn/fi/doc/tax-treaty-consolidated/1986/11/fin@.akn"/>
                    <FRBRdate date="2025-02-23" name="dateProduced"/>
                    <FRBRauthor as="#role_editor" href="#organization_fi.finlex"/>
                    <FRBRformat value="xml"/>
                </FRBRManifestation>
            </identification>
            <references source="#organization_fi.finlex">
                <TLCOrganization eId="organization_fi.finlex" href="/akn/ontology/organization/fi.finlex" showAs="Finlex"/>
                <TLCRole eId="role_author" href="/akn/ontology/role/author" showAs="Tekijä"/>
                <TLCRole eId="role_editor" href="/akn/ontology/role/editor" showAs="Toimittaja"/>
                <TLCOrganization eId="organization_fi.ministry-of-finance" href="/akn/ontology/organization/fi.ministry-of-finance" showAs="Valtiovarainministeriö"/>
            </references>
            <proprietary source="#organization_fi.finlex">
                <finlex:documentYear>1986</finlex:documentYear>
                <finlex:broughtIntoForceBy>
                    <finlex:treatyReference>
                        <finlex:ref href="/akn/fi/doc/treaty/1986/10"/>
                    </finlex:treatyReference>
                    <finlex:treatyReference>
                        <finlex:ref href="/akn/fi/doc/treaty/1986/11"/>
                    </finlex:treatyReference>
                    <finlex:statuteReference>
                        <finlex:ref href="/akn/fi/act/statute/1986/106"/>
                    </finlex:statuteReference>
                    <finlex:statuteReference>
                        <finlex:ref href="/akn/fi/act/statute/1986/107"/>
                    </finlex:statuteReference>
                </finlex:broughtIntoForceBy>
                <finlex:treatyParty code="bg">Bulgaria</finlex:treatyParty>
                <finlex:isSynthesised>false</finlex:isSynthesised>
            </proprietary>
        </meta>
        <preface>
            <p>
                <docNumber>10-11/1986</docNumber>
                <docTitle>Suomen tasavallan ja Bulgarian kansantasavallan välinen sopimus tuloveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi</docTitle>
            </p>
        </preface>
        <preamble>
            <p class="title">Suomen tasavallan ja Bulgarian kansantasavallan välinen sopimus tuloveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi</p>
            <p>Suomen tasavallan hallitus ja Bulgarian kansantasavallan hallitus,</p>
            <p>haluten edistää ja syventää molempien maiden välisiä taloudellisia suhteita ja
    taloudellista yhteistyötä,</p>
            <p>haluten tehdä sopimuksen tuloveroja koskevan kaksinkertaisen verotuksen
    välttämiseksi</p>
            <p>ovat sopineet seuraavasta:</p>
        </preamble>
        <mainBody>
            <article eId="art_1">
                <num>1 artikla</num>
                <heading>Henkilöt, joihin sopimusta sovelletaan</heading>
                <content>
                    <p>1. Tätä sopimusta sovelletaan henkilöihin, jotka asuvat sopimusvaltiossa tai
      molemmissa sopimusvaltioissa.</p>
                    <p>2. Sopimusvaltiossa asuvana henkilönä pidetään:</p>
                    <p>a) Bulgarian osalta luonnollista henkilöä, joka on Bulgarian kansalainen, samoin kuin
      oikeushenkilöä, jolla on pääkonttori Bulgariassa tai joka on siellä rekisteröity;</p>
                    <p>b) Suomen osalta henkilöä, joka Suomen lainsäädännön mukaan on siellä verovelvollinen
      asumisen, rekisteröinnin tai muun sellaisen seikan nojalla.</p>
                    <p>3. Milloin luonnollinen henkilö 2 kappaleen määräysten mukaan asuu molemmissa
      sopimusvaltioissa, katsotaan hänen asuvan siinä valtiossa, johon hänen henkilökohtaiset ja
      taloudelliset suhteensa ovat kiinteämmät (elinetujen keskus).</p>
                    <p>4. Milloin muu kuin luonnollinen henkilö 2 kappaleen määräysten mukaan asuu molemmissa
      sopimusvaltioissa, katsotaan henkilön asuvan siinä sopimusvaltiossa, jossa sen tosiasiallinen
      johto on.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_2">
                <num>2 artikla</num>
                <heading>Sopimuksen piiriin kuuluvat verot</heading>
                <content>
                    <p>1. Tällä hetkellä suoritettavat verot, joihin tätä sopimusta sovelletaan,
      ovat:</p>
                    <p>a) Bulgariassa:</p>
                    <p>1) kokonaistulosta suoritettava vero;</p>
                    <p>2) naimattomien ja eronneiden henkilöiden, leskien ja lapsettomien aviopuolisoiden
      tulosta suoritettava vero; ja</p>
                    <p>3) voitosta suoritettava vero;</p>
                    <p>(jäljempänä “Bulgarian vero”);</p>
                    <p>b) Suomessa:</p>
                    <p>1) valtion tulovero;</p>
                    <p>2) kunnallisvero;</p>
                    <p>3) kirkollisvero;</p>
                    <p>4) merimiesvero; ja</p>
                    <p>5) lähdevero;</p>
                    <p>(jäljempänä “Suomen vero”).</p>
                    <p>2. Sopimusta sovelletaan myös kaikkiin samanlaisiin tai pääasiallisesti
      samanluonteisiin veroihin, joita on sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen suoritettava tällä
      hetkellä suoritettavien verojen ohella tai asemesta. Sopimusvaltioiden toimivaltaisten
      viranomaisten on ilmoitettava toisilleen verolainsäädäntöönsä tehdyistä merkittävistä
      muutoksista. Jos sopimusvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat eri mieltä tämän kappaleen
      ensimmäisen lauseen soveltamisesta, on ryhdyttävä keskusteluihin sopimuksen muuttamisen
      tarpeesta.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_3">
                <num>3 artikla</num>
                <heading>Yleiset määritelmät</heading>
                <content>
                    <p>1. Jollei asiayhteydestä muuta johdu, on tätä sopimusta sovellettaessa seuraavilla
      sanonnoilla jäljempänä mainittu merkitys:</p>
                    <p>a) “Bulgaria” tarkoittaa Bulgarian kansantasavaltaa ja, maantieteellisessä
      merkityksessä käytettynä, Bulgarian kansantasavallan aluetta ja Bulgarian kansantasavallan
      aluemereen rajoittuvaa mannerjalustaa, jolla Bulgaria lainsäädäntönsä mukaan ja kansainvälisen
      oikeuden mukaisesti saa käyttää oikeuksiaan luonnonvarojen tutkimiseen ja
      hyväksikäyttöön;</p>
                    <p>b) “Suomi” tarkoittaa Suomen tasavaltaa ja, maantieteellisessä merkityksessä
      käytettynä, Suomen tasavallan aluetta ja Suomen tasavallan aluemereen rajoittuvaa
      mannerjalustaa, jolla Suomi lainsäädäntönsä mukaan ja kansainvälisen oikeuden mukaisesti saa
      käyttää oikeuksiaan luonnonvarojen tutkimiseen ja hyväksikäyttöön;</p>
                    <p>c) “kansainvälinen liikenne” tarkoittaa kaikkea kuljetusta, paitsi milloin kuljetus
      suoritetaan ainoastaan sopimusvaltiossa olevien paikkojen välillä;</p>
                    <p>d) “toimivaltainen viranomainen” tarkoittaa:</p>
                    <p>1) Suomessa valtiovarainministeriötä tai sen valtuuttamaa edustajaa;</p>
                    <p>2) Bulgariassa valtiovarainministeriä tai hänen valtuuttamaansa edustajaa.</p>
                    <p>2. Kun sopimusvaltio soveltaa sopimusta, katsotaan jokaisella sanonnalla, jota ei ole
      sopimuksessa määritelty ja jonka osalta asiayhteydestä ei muuta johdu, olevan se merkitys,
      joka sillä on tämän valtion sopimuksessa tarkoitettuihin veroihin sovellettavan lainsäädännön
      mukaan.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_4">
                <num>4 artikla</num>
                <heading>Liiketulo</heading>
                <content>
                    <p>1. Tulosta, jonka sopimusvaltiossa asuva henkilö saa, voidaan verottaa toisessa
      sopimusvaltiossa, edellyttäen, että henkilö harjoittaa liiketoimintaa toisessa
      sopimusvaltiossa siellä olevasta liikepaikasta. Tässä tapauksessa voidaan tässä toisessa
      valtiossa verottaa niin suuresta tulon osasta, joka on luettava tähän liikepaikkaan
      kuuluvaksi.</p>
                    <p>2. Jos sopimusvaltiossa asuva henkilö harjoittaa liiketoimintaa toisessa
      sopimusvaltiossa siellä olevasta liikepaikasta, luetaan, jollei 3 kappaleen määräyksistä muuta
      johdu, kummassakin sopimusvaltiossa liikepaikkaan kuuluvaksi se tulo, jonka liikepaikan olisi
      voitu olettaa tuottavan, jos se olisi ollut erillinen yritys, joka harjoittaa samaa tai
      samanluonteista toimintaa samojen tai samanluonteisten edellytysten vallitessa ja itsenäisesti
      päättää liiketoimista sen yrityksen kanssa, jonka liikepaikka se on.</p>
                    <p>3. Liikepaikan tuloa määrättäessä on vähennykseksi hyväksyttävä liikepaikan
      toiminnasta johtuneet menot, niihin luettuina yrityksen johtamisesta ja yleisestä hallinnosta
      johtuneet menot riippumatta siitä, ovatko ne syntyneet siinä valtiossa, jossa liikepaikka on,
      vai muualla.</p>
                    <p>4. Tuloa ei lueta liikepaikkaan kuuluvaksi pelkästään sen perusteella, että
      liikepaikka ostaa tavaroita yrityksen lukuun.</p>
                    <p>5. Milloin liiketuloon sisältyy tulolajeja, joita käsitellään erikseen tämän
      sopimuksen muissa artikloissa, tämän artiklan määräykset eivät vaikuta sanottujen artiklojen
      määräyksiin.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_5">
                <num>5 artikla</num>
                <heading>Liikepaikka</heading>
                <content>
                    <p>1. Tätä sopimusta sovellettaessa sanonnalla “liikepaikka” tarkoitetaan kiinteää
      paikkaa, josta sopimusvaltiossa asuvan henkilön liiketoimintaa kokonaan tai osaksi
      harjoitetaan.</p>
                    <p>2. Sanonta “liikepaikka” käsittää erityisesti:</p>
                    <p>a) sivuliikkeen;</p>
                    <p>b) tehtaan, työpajan tai myymälän;</p>
                    <p>c) kaupallisen toimiston, matkailu-, kuljetus-, suunnittelu- tai palvelutoimiston tai
      muun toimiston.</p>
                    <p>d) kaivoksen, öljy- tai kaasulähteen, louhoksen tai muun paikan, jossa luonnonvaroja
      louhitaan.</p>
                    <p>3. Paikka, jossa harjoitetaan rakennus- tai asennustoimintaa, muodostaa liikepaikan
      vain, jos toiminta kestää yli kuuden kuukauden ajan.</p>
                    <p>4. Tämän artiklan edellä olevien määräysten estämättä sanonnan “liikepaikka” ei
      katsota käsittävän:</p>
                    <p>a) järjestelyjä, jotka on tarkoitettu ainoastaan yritykselle kuuluvien tavaroiden
      varastoimista, näytteillä pitämistä tai luovuttamista varten;</p>
                    <p>b) yritykselle kuuluvan tavaravaraston pitämistä ainoastaan varastoimista, näytteillä
      pitämistä tai luovuttamista varten;</p>
                    <p>c) yritykselle kuuluvan tavaravaraston pitämistä ainoastaan toisen yrityksen toimesta
      tapahtuvaa muokkaamista tai jalostamista varten;</p>
                    <p>d) kiinteän paikan pitämistä ainoastaan tavaroiden ostamiseksi tai tietojen
      keräämiseksi yritykselle;</p>
                    <p>e) yrityksen messuilla tai näyttelyssä näytteillä pitämää tavaravarastoa, joka myydään
      messujen tai näyttelyn päättymisen jälkeen;</p>
                    <p>f) kiinteän paikan pitämistä ainoastaan muun luonteeltaan valmistelevan tai avustavan
      toiminnan harjoittamiseksi yritykselle;</p>
                    <p>g) kiinteän paikan pitämistä ainoastaan a) - f) kohdassa mainittujen toimintojen
      yhdistämiseksi, edellyttäen, että koko se kiinteästä paikasta harjoitettava toiminta, joka
      perustuu tähän yhdistämiseen, on luonteeltaan valmistelevaa tai avustavaa.</p>
                    <p>5. Jos henkilö, olematta itsenäinen edustaja, johon 6 kappaletta sovelletaan, toimii
      yrityksen puolesta sekä hänellä on sopimusvaltiossa valtuus tehdä sopimuksia yrityksen nimissä
      ja hän valtuuttaan siellä tavanomaisesti käyttää, katsotaan tällä yrityksellä 1 ja 2 kappaleen
      määräysten estämättä olevan liikepaikka tässä valtiossa jokaisen toiminnan osalta, jota tämä
      henkilö harjoittaa yrityksen lukuun. Tätä ei kuitenkaan noudateta, jos tämän henkilön toiminta
      rajoittuu sellaiseen, joka mainitaan 4 kappaleessa ja joka, jos sitä harjoitettaisiin
      kiinteästä paikasta, ei tekisi tätä kiinteää paikkaa liikepaikaksi mainitun kappaleen
      määräysten mukaan.</p>
                    <p>6. Sopimusvaltiossa asuvalla henkilöllä ei katsota olevan liikepaikkaa
      sopimusvaltiossa pelkästään sen vuoksi, että se harjoittaa liiketoimintaa siinä valtiossa
      välittäjän, komissionäärin tai muun itsenäisen edustajan välityksellä, edellyttäen, että tämä
      henkilö toimii säännönmukaisen liiketoimintansa rajoissa.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_6">
                <num>6 artikla</num>
                <heading>Kansainvälinen liikenne</heading>
                <content>
                    <p>1. Tulosta, jonka sopimusvaltiossa asuva henkilö saa laivan, ilma-aluksen tai
      maantiekuljetuksiin tarkoitetun kulkuneuvon käyttämisestä kansainväliseen liikenteeseen,
      verotetaan vain tässä valtiossa. Milloin kuitenkin sopimusvaltiossa oleva
      maantiekuljetusyritys harjoittaa toimintaansa toisessa sopimusvaltiossa tässä toisessa
      valtiossa olevasta liikepaikasta, sovelletaan 4 artiklan määräyksiä.</p>
                    <p>2. Tämän artiklan 1 kappaleen määräyksiä sovelletaan myös tuloon, joka saadaan
      osallistumisesta pooliin, yhteiseen liiketoimintaan tai kansainväliseen
      kuljetusjärjestöön.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_7">
                <num>7 artikla</num>
                <heading>Palkka ja muu sellainen hyvitys</heading>
                <content>
                    <p>1. Palkasta ja muusta sellaisesta hyvityksestä, jonka sopimusvaltiossa asuva henkilö
      saa epäitsenäisestä työstä, verotetaan vain tässä valtiossa, jollei työtä tehdä toisessa
      sopimusvaltiossa. Jos työ tehdään tässä toisessa valtiossa, voidaan työstä saadusta
      hyvityksestä verottaa siellä.</p>
                    <p>2. Tämän artiklan 1 kappaleen määräysten estämättä verotetaan hyvityksestä, jonka
      sopimusvaltiossa asuva henkilö saa toisessa sopimusvaltiossa tekemästään epäitsenäisestä
      työstä, vain ensiksi mainitussa valtiossa, jos:</p>
                    <p>a) saaja oleskelee toisessa valtiossa yhdessä tai useammassa jaksossa yhteensä
      enintään 183 päivää kahdentoista kuukauden aikana; ja</p>
                    <p>b) hyvityksen maksaa työnantaja tai se maksetaan työnantajan puolesta, joka asuu siinä
      valtiossa, jossa vastaanottaja asuu; sekä</p>
                    <p>c) hyvityksellä ei rasiteta liikepaikkaa, joka työnantajalla on toisessa
      valtiossa.</p>
                    <p>3. Edellä tässä artiklassa olevien määräysten estämättä voidaan hyvityksestä, jonka
      sopimusvaltiossa asuva henkilö saa kansainvälisessä liikenteessä olevassa laivassa,
      ilma-aluksessa tai maantiekuljetuksiin tarkoitetussa kulkuneuvossa tehdystä epäitsenäisestä
      työstä, verottaa siinä sopimusvaltiossa, jossa merenkulkua tahi ilma- tai maantiekuljetusta
      harjoittavan yrityksen tosiasiallinen johto on.</p>
                    <p>4. Tämän artiklan edellä olevien määräysten estämättä hyvityksestä (eläkettä lukuun
      ottamatta), joka maksetaan sopimusvaltion, sen julkisyhteisön tai paikallisviranomaisen
      budjettivaroista työstä, joka tehdään tämän, valtion, sen julkisyhteisön tai
      paikallisviranomaisen palveluksessa, verotetaan vain tässä valtiossa. Tällaisesta hyvityksestä
      verotetaan kuitenkin vain toisessa sopimusvaltiossa, jos työ tehdään tässä toisessa valtiossa
      ja henkilö on tämän toisen valtion kansalainen.</p>
                    <p>5. Tämän artiklan edellä olevien määräysten estämättä verotetaan hyvityksestä, jonka
      sopimusvaltiossa asuva henkilö saa toisessa sopimusvaltiossa tekemästään epäitsenäisestä
      työstä, vain ensiksi mainitussa valtiossa, jos:</p>
                    <p>a) työ tehdään ei-kaupallisessa matkailua edistävässä edustustossa tahi lehtimiehenä
      taikka lehdistön, radion tai television kirjeenvaihtajana; ja</p>
                    <p>b) vastaanottaja oleskelee tässä toisessa valtiossa enintään kolme vuotta ainoastaan
      a) kohdassa mainitussa tarkoituksessa; ja</p>
                    <p>c) hyvityksen maksaa työnantaja, joka asuu ensiksi mainitussa valtiossa;
      sekä</p>
                    <p>d) lehtimiehelle tahi lehdistön, radion tai television kirjeenvaihtajalle maksetun
      hyvityksen osalta, jos hyvityksellä ei rasiteta liikepaikkaa, joka työnantajalla on tässä
      toisessa valtiossa.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_8">
                <num>8 artikla</num>
                <heading>Yhteisyrityksestä saatu tulo</heading>
                <content>
                    <p>1. Tämän sopimuksen 4 artiklan määräyksiä sovelletaan yhteisyrityksen
      tuloon.</p>
                    <p>2. Milloin sopimusvaltiossa asuva henkilö osallistuu yhteisyritykseen, joka asuu
      toisessa sopimusvaltiossa, voidaan osallistujaa verottaa tässä toisessa valtiossa osuudestaan
      yhteisyrityksen tuloon.</p>
                    <p>3. Tätä sopimusta sovellettaessa sanonnalla “yhteisyritys” tarkoitetaan liikkeen
      harjoittamista varten, sopimusvaltion lainsäädännön mukaan muodostettua yhteenliittymää, johon
      osallistuu yksi tai useampi toisessa sopimusvaltiossa asuva henkilö.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_9">
                <num>9 artikla</num>
                <heading>Osinko</heading>
                <content>
                    <p>1. Osingosta, jonka Suomessa asuva yhtiö maksaa Bulgariassa asuvalle henkilölle,
      voidaan verottaa Bulgariassa.</p>
                    <p>2. Osingosta voidaan kuitenkin verottaa myös Suomessa, Suomen lainsäädännön mukaan,
      mutta vero ei saa olla suurempi kuin 10 prosenttia osingon kokonaismäärästä.</p>
                    <p>Tämä kappale ei vaikuta yhtiön verottamiseen siitä voitosta, josta osinko
      maksetaan.</p>
                    <p>3. Sanonnalla “osinko” tarkoitetaan tässä artiklassa tuloa, joka on saatu osakkeista
      tai muista voitto-osuuteen oikeuttavista oikeuksista, jotka eivät ole saamisia, samoin kuin
      muista yhtiöosuuksista saatua tuloa, jota Suomessa lainsäädännön mukaan kohdellaan
      verotuksellisesti samalla tavoin kuin osakkeista saatua tuloa.</p>
                    <p>4. Tämän artiklan 1 ja 2 kappaleen määräyksiä ei sovelleta, jos Bulgariassa asuva
      osingon saaja harjoittaa Suomessa liiketoimintaa siellä olevasta liikepaikasta tai harjoittaa
      Suomessa itsenäistä ammattitoimintaa siellä olevasta kiinteästä paikasta, ja osingon
      maksamisen perusteena oleva osuus tosiasiallisesti liittyy tähän liikepaikkaan tai kiinteään
      paikkaan. Tässä tapauksessa sovelletaan 4 artiklan tai 12 artiklan määräyksiä.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_10">
                <num>10 artikla</num>
                <heading>Korko</heading>
                <content>
                    <p>1. Korosta, joka kertyy sopimusvaltiosta ja maksetaan toisessa sopimusvaltiossa
      asuvalle henkilölle, verotetaan vain tässä toisessa valtiossa.</p>
                    <p>2. Tämän artiklan 1 kappaleen määräyksiä ei sovelleta, jos sopimusvaltiossa asuva
      koron saaja harjoittaa toisessa sopimusvaltiossa, josta korko kertyy, liiketoimintaa siellä
      olevasta liikepaikasta, ja koron maksamisen perusteena oleva saaminen tosiasiallisesti liittyy
      tähän liikepaikkaan. Tässä tapauksessa sovelletaan 4 artiklan määräyksiä.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_11">
                <num>11 artikla</num>
                <heading>Rojalti</heading>
                <content>
                    <p>1. Rojaltista, joka kertyy sopimusvaltiosta ja maksetaan toisessa sopimusvaltiossa
      asuvalle henkilölle, verotetaan vain tässä toisessa valtiossa.</p>
                    <p>2. Tämän artiklan 1 kappaleen määräysten estämättä voidaan 3 kappaleen b) ja c)
      kohdassa tarkoitetusta rojaltista verottaa siinä sopimusvaltiossa, josta se kertyy, tämän
      valtion lainsäädännön mukaan, mutta vero ei saa olla suurempi kuin 5 prosenttia rojaltin
      kokonaismäärästä.</p>
                    <p>3. Sanonnalla “rojalti” tarkoitetaan tässä artiklassa kaikkia suorituksia, jotka
      saadaan korvauksena</p>
                    <p>a) kirjallisen, taiteellisen tai tieteellisen teoksen, siihen luettuina elokuvafilmi
      sekä televisio- tai radiolähetyksessä käytettävä filmi tai nauha, tekijänoikeuden
      käyttämisestä tai käyttöoikeudesta;</p>
                    <p>b) patentin, tavaramerkin, mallin tai muotin, piirustuksen, salaisen kaavan tai
      valmistusmenetelmän tahi teollisen, kaupallisen tai tieteellisen välineistön, siihen luettuna
      tietojenkäsittelyohjelma, käyttämisestä tai käyttöoikeudesta;</p>
                    <p>c) teollisia, kaupallisia tai tieteellisiä kokemuksia koskevista tiedoista.</p>
                    <p>4. Tämän artiklan 1 ja 2 kappaleen määräyksiä ei sovelleta, jos sopimusvaltiossa asuva
      rojaltin saaja harjoittaa toisessa sopimusvaltiossa, josta rojalti kertyy, liiketoimintaa
      siellä olevasta liikepaikasta tai harjoittaa tässä toisessa valtiossa itsenäistä
      ammattitoimintaa siellä olevasta kiinteästä paikasta, ja rojaltin maksamisen perusteena oleva
      oikeus tai omaisuus tosiasiallisesti liittyy tähän liikepaikkaan tai kiinteään paikkaan. Tässä
      tapauksessa sovelletaan 4 artiklan tai 12 artiklan määräyksiä.</p>
                    <p>5. Rojaltin katsotaan kertyvän sopimusvaltiosta, kun sen maksaa tämä valtio itse, sen
      julkisyhteisö tai paikallisviranomainen tahi tässä valtiossa asuva henkilö. Jos kuitenkin
      rojaltin maksajalla riippumatta siitä, asuuko hän sopimusvaltiossa vai ei, on sopimusvaltiossa
      liikepaikka tai kiinteä paikka, josta rojaltin maksamisen perusteena oleva velvoite on
      aiheutunut, ja rojalti rasittaa tätä liikepaikkaa tai kiinteää paikkaa, katsotaan rojaltin
      kertyvän siitä valtiosta, jossa liikepaikka tai kiinteä paikka on.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_12">
                <num>12 artikla</num>
                <heading>Itsenäinen ammatinharjoittaminen</heading>
                <content>
                    <p>1. Tulosta, jonka sopimusvaltiossa asuva henkilö saa vapaan ammatin tai muun
      itsenäisen toiminnan harjoittamisesta, verotetaan vain tässä valtiossa, jollei hänellä ole
      toisessa sopimusvaltiossa kiinteää paikkaa, joka on vakinaisesti hänen käytettävänään
      toiminnan harjoittamista varten. Jos hänellä on tällainen kiinteä paikka, voidaan tulosta
      verottaa tässä toisessa valtiossa, mutta vain niin suuresta tulon osasta, joka on luettava
      kiinteään paikkaan kuuluvaksi.</p>
                    <p>2. Sanonta “vapaa ammatti” käsittää erityisesti itsenäisen tieteellisen, kirjallisen
      ja taiteellisen toiminnan, kasvatus- ja opetustoiminnan sekä sen itsenäisen toiminnan, jota
      lääkäri, asianajaja, insinööri, arkkitehti, hammaslääkäri ja tilintarkastaja
      harjoittavat.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_13">
                <num>13 artikla</num>
                <heading>Johtajanpalkkio ja muu sellainen suoritus</heading>
                <content>
                    <p>Johtajanpalkkiosta ja muusta sellaisesta suorituksesta, jonka sopimusvaltiossa asuva
      henkilö saa toisessa sopimusvaltiossa asuvan yhtiön johtokunnan tai muun sellaisen elimen
      jäsenenä, voidaan verottaa tässä toisessa valtiossa.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_14">
                <num>14 artikla</num>
                <heading>Taiteilijat ja urheilijat</heading>
                <content>
                    <p>1. Tämän sopimuksen 7 ja 12 artiklan määräysten estämättä voidaan tulosta, jonka
      sopimusvaltiossa asuva henkilö saa taiteilijana, kuten teatteri- tai elokuvanäyttelijänä,
      radio- tai televisiotaiteilijana tahi muusikkona, taikka urheilijana, toisessa
      sopimusvaltiossa harjoittamastaan henkilökohtaisesta toiminnasta, verottaa tässä toisessa
      valtiossa. Tulosta, joka saadaan edellisessä lauseessa tarkoitetusta ja sopimusvaltioiden
      välisen kulttuurisopimuksen nojalla harjoitetusta toiminnasta, verotetaan kuitenkin vain siinä
      sopimusvaltiossa, jossa saaja asuu.</p>
                    <p>2. Milloin tulo, joka saadaan taiteilijan tai urheilijan tässä ominaisuudessaan
      harjoittamasta henkilökohtaisesta toiminnasta, ei tule taiteilijalle tai urheilijalle
      itselleen, vaan toiselle henkilölle, voidaan tästä tulosta, 4, 7 ja 12 artiklan määräysten
      estämättä, verottaa siinä sopimusvaltiossa, jossa taiteilija tai urheilija harjoittaa
      toimintaansa.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_15">
                <num>15 artikla</num>
                <heading>Opiskelijat ja harjoittelijat</heading>
                <content>
                    <p>1. Rahamääristä, jotka opiskelija tai liikealan, teollisuuden, maatalouden tai
      metsätalouden harjoittelija, joka asuu tai välittömästi ennen oleskeluaan sopimusvaltiossa
      asui toisessa sopimusvaltiossa ja joka oleskelee ensiksi mainitussa valtiossa yksinomaan
      koulutuksensa tai harjoittelunsa vuoksi, saa elatustaan, koulutustaan tai harjoitteluaan
      varten, ei tässä valtiossa veroteta, edellyttäen, että nämä rahamäärät kertyvät tämän valtion
      ulkopuolella olevista lähteistä.</p>
                    <p>2. Sopimusvaltiossa olevan yliopiston tai muun ylemmän oppilaitoksen opiskelijaa tai
      liikealan, teollisuuden, maatalouden tai metsätalouden harjoittelijaa, joka asuu tai
      välittömästi ennen oleskeluaan toisessa sopimusvaltiossa asui ensiksi mainitussa valtiossa ja
      joka oleskelee toisessa sopimusvaltiossa yhdessä tai useammassa jaksossa yhteensä enintään 183
      päivää kalenterivuoden aikana, ei veroteta tässä toisessa valtiossa hyvityksestä, joka saadaan
      tässä toisessa valtiossa tehdystä työstä, milloin työ liittyy hänen opintoihinsa tai
      harjoitteluunsa ja hyvitys koostuu hänen elatustaan varten välttämättömistä ansioista. Tämän
      kappaleen mukaiset edut myönnetään vain sellaiselta ajalta kuin oleskelun tarkoituksen
      toteuttamisen voidaan välttämättömästi tai tavanomaisesti edellyttää vaativan, mutta missään
      tapauksessa näitä etuja ei myönnetä luonnolliselle henkilölle pidemmältä ajalta kuin kuudelta
      perättäiseltä vuodelta siitä päivästä lukien, jona hän tämän oleskelunsa yhteydessä
      ensimmäisen kerran saapui tähän toiseen valtioon.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_16">
                <num>16 artikla</num>
                <heading>Kiinteästä omaisuudesta saatu tulo</heading>
                <content>
                    <p>1. Tulosta, jonka sopimusvaltiossa asuva henkilö saa toisessa sopimusvaltiossa
      olevasta kiinteästä omaisuudesta, voidaan verottaa tässä toisessa valtiossa.</p>
                    <p>2. Sanonnalla “kiinteä omaisuus” on sen sopimusvaltion lainsäädännön mukainen
      merkitys, jossa omaisuus on.</p>
                    <p>3. Jos osakkeiden tai muiden yhtiöosuuksien omistus oikeuttaa osakkeiden tai
      yhtiöosuuksien omistajan hallitsemaan yhtiölle kuuluvaa kiinteää omaisuutta, voidaan tulosta,
      joka saadaan tällaisen hallintaoikeuden välittömästä käytöstä, sen vuokralle antamisesta tai
      muusta käytöstä, verottaa siinä sopimusvaltiossa, jossa kiinteä omaisuus on.</p>
                    <p>4. Tämän artiklan 1 kappaleen määräyksiä sovelletaan myös yrityksen omistamasta
      kiinteästä omaisuudesta saatuun tuloon ja itsenäisessä ammatinharjoittamisessa käytetystä
      kiinteästä omaisuudesta saatuun tuloon.</p>
                    <p>5. Tämän artiklan 3 kappaleen määräyksiä sovelletaan myös yrityksen omistamasta
      sanotussa kappaleessa tarkoitetusta hallintaoikeudesta saatuun tuloon ja itsenäisessä
      ammatinharjoittamisessa käytetystä sellaisesta hallintaoikeudesta saatuun tuloon.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_17">
                <num>17 artikla</num>
                <heading>Omaisuuden luovutuksesta saatu voitto</heading>
                <content>
                    <p>1. Voitosta, jonka sopimusvaltiossa asuva henkilö saa toisessa sopimusvaltiossa olevan
      kiinteän omaisuuden luovutuksesta, voidaan verottaa tässä toisessa valtiossa.</p>
                    <p>2. Voitosta, jonka sopimusvaltiossa asuva henkilö saa 16 artiklan 3 kappaleessa
      tarkoitetun osakkeen tai muun yhtiöosuuden luovutuksesta, voidaan verottaa siinä
      sopimusvaltiossa, jossa yhtiölle kuuluva kiinteä omaisuus on.</p>
                    <p>3. Voitosta, joka saadaan sopimusvaltiossa asuvan henkilön toisessa sopimusvaltiossa
      olevan liikepaikan tai kiinteän paikan omaisuuteen kuuluvan irtaimen omaisuuden luovutuksesta,
      voidaan verottaa tässä toisessa valtiossa. Sama koskee voittoa, joka saadaan tällaisen
      liikepaikan tai kiinteän paikan luovutuksesta.</p>
                    <p>4. Voitosta, joka saadaan kansainväliseen liikenteeseen käytetyn laivan tai
      ilma-aluksen ja tällaisen laivan tai ilma-aluksen käyttämiseen liittyvän irtaimen omaisuuden
      luovutuksesta, verotetaan vain siinä sopimusvaltiossa, jossa merenkulku- tai
      ilmakuljetusyritys asuu.</p>
                    <p>5. Voitosta, joka saadaan muun kuin 1, 2, 3 ja 4 kappaleessa tarkoitetun omaisuuden
      luovutuksesta, verotetaan vain siinä sopimusvaltiossa, jossa luovuttaja asuu.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_18">
                <num>18 artikla</num>
                <heading>Sosiaaliturvasuoritus</heading>
                <content>
                    <p>Sopimusvaltion sosiaaliturvaa koskevan lainsäädännön mukaan maksetusta eläkkeestä ja
      muusta tämän lainsäädännön mukaan tapahtuneesta suorituksesta, jonka toisessa sopimusvaltiossa
      asuva henkilö saa, verotetaan vain ensiksi mainitussa valtiossa.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_19">
                <num>19 artikla</num>
                <heading>Muu tulo</heading>
                <content>
                    <p>Tulosta, jonka sopimusvaltiossa asuva henkilö saa ja jota ei käsitellä tämän
      sopimuksen edellä olevissa artikloissa, verotetaan vain tässä valtiossa riippumatta siitä,
      mistä tulo kertyy.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_20">
                <num>20 artikla</num>
                <heading>Kaksinkertaisen verotuksen poistaminen</heading>
                <content>
                    <p>1. Suomessa kaksinkertainen verotus poistetaan seuraavasti:</p>
                    <p>a) Milloin Suomessa asuvalla henkilöllä on tuloa, josta tämän sopimuksen määräysten
      mukaan voidaan verottaa Bulgariassa, Suomen on, jollei c) kohdan määräyksistä muuta johdu,
      vähennettävä tämän henkilön tulosta suoritettavasta verosta Bulgariassa tulosta maksettua
      veroa vastaava määrä.</p>
                    <p>Vähennyksen määrä ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin se ennen vähennyksen tekemistä
      lasketun tulosta suoritettavan veron osa, joka jakautuu sille tulolle, josta voidaan verottaa
      Bulgariassa.</p>
                    <p>b) Jos Suomessa asuvan henkilön tulo on sopimuksen määräysten mukaan vapautettu
      verosta Suomessa, Suomi voi kuitenkin määrätessään tämän henkilön muusta tulosta suoritettavan
      veron määrää ottaa lukuun sen tulon, joka on vapautettu verosta.</p>
                    <p>c) Voitto, jonka Bulgariassa asuva oikeushenkilöllisyyden omaava yhteisyritys jakaa
      Suomessa asuvalle yhtiölle, vapautetaan Suomen verosta.</p>
                    <p>d) Tämän kappaleen a) kohtaa sovellettaessa sanonnan “Bulgariassa tulosta maksettu
      vero katsotaan, milloin on kysymys osuudesta sellaisen Bulgariassa asuvan yhteisyrityksen
      voittoon, joka ei ole oikeushenkilö, vastaavan sitä Bulgarian veron määrää, joka olisi ollut
      maksettava Bulgarian lainsäädännön mukaan, jollei Bulgariassa bulgarialaisten
      oikeushenkilöiden sekä ulkomaisten oikeushenkilöiden ja luonnollisten henkilöiden välistä
      taloudellista yhteistyötä koskevien määräysten nojalla olisi saatettu voimaan erityisiä
      veroetuja.</p>
                    <p>Tässä kohdassa tarkoitettua Bulgarian veroa ei kuitenkaan missään tapauksessa lasketa
      verokannan mukaan, joka on korkeampi kuin 45 prosenttia.</p>
                    <p>2. Bulgariassa kaksinkertainen verotus poistetaan seuraavasti:</p>
                    <p>a) Milloin Bulgariassa asuvalla henkilöllä on tuloa, josta tämän sopimuksen määräysten
      mukaan voidaan verottaa Suomessa, tämä tulo vapautetaan Bulgarian verosta.</p>
                    <p>b) Tämän kappaleen a) kohdan määräysten estämättä voidaan tulo kuitenkin ottaa
      huomioon määrättäessä tällaisen Bulgariassa asuvan henkilön muusta tulosta suoritettavan veron
      määrää.</p>
                    <p>c) Milloin Bulgariassa asuva henkilö saa osinkoa tai rojaltia, josta 9 tai 11 artiklan
      määräysten mukaan voidaan verottaa Suomessa, Bulgarian on vähennettävä tämän henkilön tulosta
      suoritettavasta verosta Suomessa maksettua veroa vastaava määrä.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_21">
                <num>21 artikla</num>
                <heading>Syrjintäkielto</heading>
                <content>
                    <p>1. Sopimusvaltion kansalainen, 1 artiklassa tarkoitettu oikeushenkilö tai muu
      yhteenliittymä ei toisessa sopimusvaltiossa saa joutua sellaisen verotuksen tai siihen
      liittyvän velvoituksen kohteeksi, joka on muunlainen tai raskaampi kuin verotus tai siihen
      liittyvä velvoitus, jonka kohteeksi tämän toisen valtion kansalainen tahi edellä mainittu
      henkilö tai yhteenliittymä samoissa olosuhteissa joutuu tai saattaa joutua.</p>
                    <p>2. Tämän artiklan ei katsota velvoittavan sopimusvaltiota myöntämään toisessa
      sopimusvaltiossa asuvalle henkilölle sellaista henkilökohtaista vähennystä verotuksessa,
      vapautusta verosta tai alennusta veroon siviilisäädyn taikka perheen huoltovelvollisuuden
      johdosta, joka myönnetään omassa valtiossa asuvalle henkilölle.</p>
                    <p>3. Tämän sopimuksen 2 artiklan estämättä sovelletaan tämän artiklan määräyksiä
      kaikenlaatuisiin veroihin.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_22">
                <num>22 artikla</num>
                <heading>Diplomaattiset edustajat ja konsulivirkamiehet</heading>
                <content>
                    <p>Tämä sopimus ei vaikuta niihin verotuksellisiin erioikeuksiin, jotka kansainvälisen
      oikeuden yleisten sääntöjen tai erityisten sopimusten määräysten mukaan myönnetään
      diplomaattisille edustajille tai konsulivirkamiehille.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_23">
                <num>23 artikla</num>
                <heading>Tietojen vaihtaminen</heading>
                <content>
                    <p>1. Sopimusvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on vaihdettava keskenään sellaisia
      tietoja, jotka ovat välttämättömiä tämän sopimuksen tai sopimusvaltioiden tämän sopimuksen
      piiriin kuuluvia veroja koskevan sisäisen lainsäädännön määräysten soveltamiseksi, mikäli
      tämän lainsäädännön perusteella tapahtuva verotus ei ole sopimuksen vastainen. Sopimusvaltion
      vastaanottamia tietoja ja asiakirjoja on käsiteltävä salaisina samalla tavalla kuin tämän
      valtion sisäisen lainsäädännön perusteella saatuja tietoja.</p>
                    <p>2. Tämän artiklan 1 kappaleen määräysten ei katsota velvoittavan
      sopimusvaltiota:</p>
                    <p>a) ryhtymään hallintotoimiin, jotka poikkeavat tämän sopimusvaltion tai toisen
      sopimusvaltion lainsäädännöstä tai hallintokäytännöstä;</p>
                    <p>b) antamaan tietoja, joita tämän sopimusvaltion tai toisen sopimusvaltion
      lainsäädännön mukaan tai säännönmukaisen hallintomenettelyn puitteissa ei voida
      hankkia;</p>
                    <p>c) antamaan tietoja, jotka paljastaisivat liikesalaisuuden taikka teollisen,
      kaupallisen ja ammatillisen salaisuuden tai elinkeinotoiminnassa käytetyn menettelytavan,
      taikka tietoja, joiden ilmaiseminen olisi vastoin yleistä järjestystä (ordre
      public).</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_24">
                <num>24 artikla</num>
                <heading>Keskinäinen sopimusmenettely</heading>
                <content>
                    <p>1. Jos henkilö katsoo, että sopimusvaltion tai molempien sopimusvaltioiden
      toimenpiteet ovat johtaneet tai johtavat hänen osaltaan verotukseen, joka on tämän sopimuksen
      määräysten vastainen, hän voi saattaa asiansa sen sopimusvaltion toimivaltaisen viranomaisen
      käsiteltäväksi, jossa hän asuu tai, jos kysymyksessä on 21 artiklan 1 kappaleen soveltaminen,
      jonka kansalainen hän on, ilman että tämä vaikuttaa hänen oikeuteensa käyttää näiden
      valtioiden sisäisessä oikeusjärjestyksessä olevia oikeussuojakeinoja. Asia on saatettava
      käsiteltäväksi kolmen vuoden kuluessa siitä, kun henkilö sai tiedon toimenpiteestä, joka on
      aiheuttanut sopimuksen määräysten vastaisen verotuksen.</p>
                    <p>2. Jos toimivaltainen viranomainen havaitsee huomautuksen perustelluksi, mutta ei itse
      voi saada aikaan tyydyttävää ratkaisua, viranomaisen on pyrittävä toisen sopimusvaltion
      toimivaltaisen viranomaisen kanssa keskinäisin sopimuksin ratkaisemaan asia siinä
      tarkoituksessa, että verotus, joka on sopimuksen vastainen, vältetään.</p>
                    <p>3. Sopimusvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on pyrittävä keskinäisin sopimuksin
      ratkaisemaan sopimuksen tulkinnassa tai soveltamisessa syntyvät vaikeudet tai epätietoisuutta
      aiheuttavat kysymykset. Ne voivat myös neuvotella keskenään kaksinkertaisen verotuksen
      poistamiseksi sellaisissa tapauksissa, joita sopimus ei käsitä.</p>
                    <p>4. Siinä tapauksessa, että toimivaltaiset viranomaiset pääsevät 2 ja 3 kappaleessa
      tarkoitettuun sopimukseen, sopimusvaltiot määräävät veroa ja palauttavat sitä tai myöntävät
      veronhyvitystä tehdyn sopimuksen mukaisesti. Sopimus pannaan täytäntöön sopimusvaltioiden
      sisäisessä lainsäädännössä olevien aikarajojen estämättä.</p>
                    <p>5. Sopimusvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat olla välittömässä yhteydessä
      keskenään sopimukseen pääsemiseksi niissä tapauksissa, jotka mainitaan edellä olevissa
      kappaleissa. Jos suullisten keskustelujen katsotaan helpottavan sopimukseen pääsemistä,
      voidaan tällaiset keskustelut käydä toimikunnassa, johon kuuluu sopimusvaltioiden
      toimivaltaisten viranomaisten edustajia.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_25">
                <num>25 artikla</num>
                <heading>Voimaantulo</heading>
                <content>
                    <p>1. Sopimusvaltioiden hallitukset ilmoittavat toisilleen täyttäneensä valtiosäännössään
      tämän sopimuksen voimaantulolle asetetut edellytykset.</p>
                    <p>2. Sopimus tulee voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona
      myöhempi 1 kappaleessa tarkoitetuista ilmoituksista on tehty, ja sen määräyksiä sovelletaan
      molemmissa sopimusvaltioissa:</p>
                    <p>a) lähteellä pidätettävien verojen osalta, tuloon, joka saadaan sitä vuotta, jona
      sopimus tulee voimaan, lähinnä seuraavan kalenterivuoden tammikuun 1 päivänä tai sen
      jälkeen;</p>
                    <p>b) muiden tulosta suoritettavien verojen osalta, veroihin, jotka määrätään sitä
      vuotta, jona sopimus tulee voimaan, lähinnä seuraavan kalenterivuoden tammikuun 1 päivänä tai
      sen jälkeen alkavilta verovuosilta.</p>
                </content>
            </article>
            <article eId="art_26">
                <num>26 artikla</num>
                <heading>Päättyminen</heading>
                <content>
                    <p>Tämä sopimus on voimassa, kunnes jompikumpi sopimusvaltio sen irtisanoo. Kumpikin
      sopimusvaltio voi viiden vuoden kuluttua siitä päivästä, jona sopimus tulee voimaan, irtisanoa
      sopimuksen diplomaattista tietä tekemällä irtisanomisilmoituksen vähintään kuusi kuukautta
      ennen kunkin kalenterivuoden päättymistä. Tässä tapauksessa sopimuksen soveltaminen lakkaa
      molemmissa sopimusvaltioissa:</p>
                    <p>a) lähteellä pidätettävien verojen osalta, tuloon, joka saadaan sitä vuotta, jona
      irtisanomisilmoitus tehdään, lähinnä seuraavan kalenterivuoden tammikuun 1 päivänä tai sen
      jälkeen;</p>
                    <p>b) muiden tulosta suoritettavien verojen osalta, veroihin, jotka määrätään sitä
      vuotta, jona irtisanomisilmoitus tehdään, lähinnä seuraavan kalenterivuoden tammikuun 1
      päivänä tai sen jälkeen alkavilta verovuosilta.</p>
                    <p>Tehty Sofiassa 25 päivänä huhtikuuta 1985 kahtena suomen-, bulgarian- ja
      englanninkielisenä kappaleena kaikkien kolmen tekstin ollessa yhtä todistusvoimaiset.
      Tulkintaerimielisyyden sattuessa on kuitenkin englanninkielinen teksti ratkaiseva.</p>
                </content>
            </article>
        </mainBody>
    </doc>
</akomaNtoso>
